![](https://akutyaujsag.hu/wp-content/uploads/2024/05/4.-Arundel-Doris.jpg)
A MEOE – illetve annak elődszervezete – 1910-ben alapította meg a minden kutyafajtát felölelő Magyar Eb-Törzskönyvet, melynek propagálása során a német törzskönyvezés rendje és alapossága volt a mérvadó. Nemzetközi elismeréshez az első lépés az volt, hogy a hazai kutyás társadalom a M.E.T.-et használja, elfogadja, azt jónak és hitelesnek tartsa. Ilyenképpen a M.E.T. megbecsülése, támogatása, fejlesztése hazafias feladatnak számított.
A magyar ebtörzskönyvezés története
A kezdeti időszakban a M.E.T törzskönyvezési szabályzata (a korábbiakhoz képest) kevésbé volt szigorú, igyekeztek azt sokkal inkább a magyar viszonyokhoz igazítani. Bizonyos fajtáknál például nem volt feltétel a származás igazolása.
„A osztályba felvehetők mindazon tisztavérű ebek, melyek származásukat legalább négy generáción át hiteles származási levéllel igazolni tudják. Egyes kivételes esetekben a törzskönyvezési bizottság összhangzó véleménye alapján a fajtajellegnek mindenben megfelelő ebek, melyeknek pedigreejük van, de hiányos, felvehetők ezen osztályba. B osztályba felvehetők mindazon ebek, melyek származása ismeretlen vagy nem igazolható, de a melyek a fajtajellegnek megfelelők s valamely, az Egyesület által rendezett vagy általa elismert kiállításon vagy versenyen legalább is figyelemre méltó elismerést nyertek.” – Vadászat és Állatvilág, 1911.02.15.
Az Egyesület törzskönyvvezetője eleinte többször változott. Újvári Cseh Ödön után Klimkó István, majd Jókuthy Sándor töltötte be a pozíciót. A szervezet 1916-os átalakulásakor teljesen megújította a törzskönyvezési szabályzatot. A M.E.T. vezetője ekkor Ilosvai Lajos Károly (későbbi nevén Ilosvai-Hollóssy Lajos) lett, aki a szervezet fennállásáig – sőt még azután is – végezte a feladatot.
![](https://akutyaujsag.hu/wp-content/uploads/2024/05/1.-M.E.T.-sz†rmaz†si-levÇl-Çs-tîrzskînyvezÇsi-igazol†s.jpg)
1916-ban az A és B jelű osztályokat felszámolták, mivel akadályozta a M.E.T. nemzetközi elfogadását. Egyrészt mert helyt adott ismeretlen leszármazású ebeknek, másrészt mert díjazáshoz kötötte az iktatást.
Ettől kezdve a M.E.T.-be való törzskönyvezés általános feltétele lett a leszármazás igazolása törzskönyvi kivonattal, vagy megfelelő származási lappal. Kivételt csak a magyar fajták képeztek. A kutyákat kizárólag megadott formájú alombejelentés, vagy szakértői vizsgálat után vezették be a törzskönyvbe. A vizsgálat történhetett kutyakiállításon, vagy előre meghirdetett nyilvános ebbírálaton. Utóbbit jellemzően képességvizsgák, illetve munkaversenyek alkalmával tartották. A mai tenyészszemléhez hasonlóan ott véleményezték, hogy az adott kutya milyen mértékben felel meg a fajtajellegnek.
Az Egyesület ehhez fajtaspecialista ebtörzskönyvi szakértőket nevezett ki, róluk nyilvános listát vezetett. Az alomiktatást 1916-tól törzskönyvileg bejegyzett kennelnévhez kötötték.
Az egyedi levédett kennelnév, saját tenyésztésű ebekre kötelezően használandó lett (bár a gyakorlat ennek néha ellentmondott). A törzskönyvileg beiktatott neveket később megváltoztatni nem lehetett. Azelőtt ugyanis előfordult, hogy tulajdonosváltozás esetén egy kutya új törzskönyvi nevet kapott. Ez pedig igencsak megnehezítette az azonosítást, illetve leszármazottainak követhetőségét.
![](https://akutyaujsag.hu/wp-content/uploads/2024/05/2.-M.E.T.-tîrzskînyvezÇsi-igazolv†ny.jpg)
M.V.T.
Törzskönyvi kivonat vagy hivatalos származási lap nélkül, a bizonyítottan jó munkaképességű vadászkutyákat a számukra külön létrehozott Magyar Vadászeb-Törzskönyvbe jegyezték be.
„A Magyar Vadászeb Törzskönyv azért létesült, hogy a vadászatilag figyelemre méltó ebek a tenyésztés céljaira megmentessenek… A M.V.T. az olyan ismert vagy ismeretlen származású fajtatiszta vadászebek nyilvántartása, amelyek az Egyesület által rendezett vagy más elismert vadászversenyen legalább figyelemreméltó osztályzatot nyertek, és az előzetes fajtajelleg bírálaton is megfeleltek. E nélkül ebbe a törzskönyvbe nem juthat be egy eb sem és ez rendkívül fontos a használati vadászebtenyésztés érdekében.” – Vadászlap, 1917.01. 05 / A Természet, 1916.09.15
Amennyiben egy vadászkutya mindkét törzskönyv beiktatási feltételeinek eleget tett, úgy két törzskönyvi számmal rendelkezett, mint például: M.V.T. 1. / M.E.T. 55. Nopardon Zapfenstreich, simaszőrű foxterrier kan, szül. 1908. június 16., teny. Cseh Ödön tüzérhadnagy, Budapest.
Speciális törzskönyvek
A századfordulón, illetve az azt megelőző időszakban alig akadt szervezet, amely ebtörzskönyvezéssel foglalkozott. Az 1910-es években azonban változni látszott a helyzet, s egyre-másra jelentek meg a speciális törzskönyvelő szervezetek. A ’20/30-as évekre pedig mintha mindenki ebeket akart volna törzskönyvezni…
![](https://akutyaujsag.hu/wp-content/uploads/2024/05/3.-Nopardon-Zapfenstreich.jpg)
Minden kutyafajtát magába foglaló törzskönyvet a MEOE és a Fővárosi Állatkert vezetett. Valamint volt egy általános Poliklinikai Törzskönyv, melyet dr. Raitsits Emil konstruált az Állatorvosi Főiskolán. Ezt később egy MEOE-vel kötött kétoldalú szerződés megszüntette.
1913-ban speciális ebtörzskönyvet alapított a Magyarországi Rendőr-és Védőkutya Egyesület. A MRVE Törzskönyv vezetőjének Csányi József rendőrfogalmazót nevezték ki. A következő évben – az újonnan alakult hazai kinológiai szervezetek – elindították a Magyar- Foxterrier és Tacskó Törzskönyvet, Kotorékeb Törzskönyvet, valamint Pointer, Setter, Retriever és Spaniel Törzskönyvet. A kotorékebekét Piller Károly, a másik kettőt pedig dr. Fényes Dezső vezette. Ezek azonban javarészt nem voltak hosszú életűek, és az I. Világháború végére beolvadtak a M.E.T-be.
Némely speciális törzskönyvet a háború utáni elcsatolás kényszere keltett életre. Az 1910-ben alakult Délvidéki Foxterrier Klub törzskönyve szoros együttműködésben állt a M.E.T.-tel. Trianon után viszont a szervezet határon kívül rekedt, ezért némi átalakulás után kénytelen volt önálló törzskönyvet alkotni. Így jött létre a ’20-as évek legelején a Foxterrier Kennel Club Törzskönyv, melyet S. Kovách Sándor igazgató vezetett. A F.K.C. a foxterriereken kívül más ebfajtákat is iktatott, amíg azokra külön egyesület meg nem alakult. Majd néhány évvel később beolvadt a Román Ebtörzskönyvbe.
![](https://akutyaujsag.hu/wp-content/uploads/2024/05/6.-Csîpi-µllatkert.jpg)
A Magyarvizslák Törzskönyve
A magyar vizslák regisztrálása 1917-ben indult meg, a magyar sárga vizsla mozgalom keretein belül. A mozgalom által nyitott „Ideiglenes sárga magyar vizsla törzskönyvet” a következő évtől – Kerpely Béla lovag vezetésével – a Hubertus vadászati egyesület vadászebtenyésztési szakosztálya patronálta.
A Hubertus minden más fajtára vonatkozóan elismerte a MEOE által vezetett Magyar Eb-Törzskönyvet és Magyar Vadászeb-Törzskönyvet, kivételt csakis a magyar sárga vizsla törzskönyvelése képezett. A történelem azonban közbeszólt, így végleges törzskönyvet csak 1920-ban kapott a fajta, amit a mozgalomból kinőtt Magyar Vizslatenyésztők Egyesülete fektetett fel. A kaposvári székhelyű szervezet törzskönyvvezetője – a fajta elismert szakértője, a mozgalom lelkes tagja – dr. Potocky Dezső lett.
1926-ban az Egyesület beolvadt az Országos Vizsla Clubba, s annak „Magyarvizslás Szakosztályaként” működött tovább. Attól kezdve a magyar vizslák törzskönyvezését – OVCM jelzéssel – ott vezették.
A cikk folytatása a 2024-es a Kutya újság áprilisi számában olvasható!
Szerző: Zöldhelyi Adrienn